Кодекс як законодавчий акт: мовно-правовий аналіз Кримінального кодексу України станом на 04 серпня 2025 року - Пʼятецька, Ольга (Актуальні проблеми української лінгвістики: теорія і практика, 2025)
У статті здійснено мовно-правовий аналіз кодексу як законодавчого акта на основі спостережень над кримінальним кодексом України станом на 04 серпня 2025 року. Простежено тенденцію до інтегрування знань із різних суміжних галузей, що зумовило появу нових міждисциплінарних наук, до яких належить і юрислінгвістика або правнича лінгвістика. Зосереджено увагу на дослідженні комунікативного ресурсу та стилістичного потенціалу мови права, якісному мовному забезпеченні правотворчості, правозастосування, коректному використанні та інтерпретації юридичних термінів, а також проведенні лінгвістичної експертизи усних та писемних текстів, зокрема конфліктного та патогенного характеру. На матеріалі названого кримінального кодексу проаналізовано структурно-змістові та лінгвостилістичні особливості, що є актуальним у сучасному дослідницькому юрислінгвістичному просторі. Підкреслено важливість здійснення кодифікації нормативно- правових документів для підвищення їхньої якості ефективного регулювання правових відносин і належного функціонування українського законодавства. Виокремлено та схарактеризовано матеріальні та процесуальні кодекси. Поділ здійснено попри наявність різних критеріїв класифікації кодексів. Наголошено на можливості змінюваності кодексів через певний проміжок часу після їхнього ухвалення, незважаючи на притаманну їм незмінність і т.зв. зовнішню стабільність – існування протягом тривалого часу, та внутрішню стабільність – пов’язану зі змістом норм, що містять кодекси. Названо причини змінюваності кодексів:політичні, соціальні, економічні, правові та ін. Обґрунтовано потребу внесення змін до чинних кодексів та розроблення проєктів нових редакцій документів. Детально розглянуто структурно-змістові зміни в новій редакції Кримінального кодексу України станом на 04 серпня 2025 року: доповнення статей новими частинами, понятійної трансформації термінів, оновлення понятійно-термінологічного апарату тощо.