Інтернет-мем як засіб інтертекстуальності - Булах , Майя (Актуальні проблеми української лінгвістики: теорія і практика, 2020)
Запропонована стаття присвячена аналізу властивостей інтертекстуальності інтернет-мема. Інтернет-мем розглядаємо як особливий жанр інтернет-комунікації, що має яскраву лаконічну форму та концентрований зміст. У роботі ми зосередились на інтертекстуальній особливості мемів, адже меми дуже часто творяться на основі прецедентних текстів. Такими прецедентними феноменами можуть виступати текст художньої літератури, прецедентна ситуація, прецедентне ім’я або назва, інший мем. Відсилка до іншого тексту може бути як у формі, так і у вербальному наповненні, вона може бути очевидною і прихованою. Розглядаючи феномен інтертекстуальності та прецедентності, ми базувалися на роботах європейських дослідників Ю. Крістєвої, Р. Барта, Ж. Дерріди, що представляють підхід до явища інтертекстуальності, коли кожен текст уявляється як частина універсального тексту. У нашій роботі ми розглядаємо інтертекстуальність як міжтекстову взаємодію, за якої відбувається свідоме використання міжтекстових зв’язків між новим текстом і прототекстом. Інтертекстуальність зреалізована в Інтернет-дискурсі, адже Інтернет-жанри взаєпов’язані та інтерактивні. Така риса інтернет-мема, як дубльованість, підтримує його прецедентність. Сьогодні усі тексти в Інтернеті взаєпов’язані гіперпокликаннями, і Інтернет став одними гіпертекстом у сучасному інформаційно-комунікаційному середовищі. У роботі був використаний метод суцільної вибірки для добору матеріалу та метод інтертекстуального аналізу. Матеріалом запропонованої статті стали українські інтернет-меми з соціальних мереж інтернету, таких як Фейсбук, Інстаграм, Твітер. Актуальність нашої роботи ми вбачаємо у тому, що інтернет-меми як жанр, що постійно розвивається і створюється, мало досліджений в українських наукових роботах. Зауважимо, що зокрема мало досліджена така їх категорія, як інтертекстуальність. Ми запропонували функції прецедентних феноменів в інтернет-мемах, виокремивши такі: засіб створення комізм, засіб популяризації за рахунок введення у глобальний контекст, засіб створення естетичного ефекту, засіб концентрації інформації, засіб створення інтелектуальної гри і загадки.