Вербалізація байдужості засобами фразеології української мови в сучасному медійному дискурсі - Князь, Тетяна (Актуальні проблеми української лінгвістики: теорія і практика, 2025)
У статті проаналізовано способи мовного відображення емоції байдужості в сучасному медійному дискурсі. Емоціоналізація широко поширена в медійних текстах, де фразеологізми на позначення байдужості використовують як один із найважливіших засобів впливу на реципієнта. Доведено, що фразеологічні одиниці (ФО) зі значенням байдужості відображають ставлення комуніканта до певних подій, фактів або особистості, що виникає в результаті відчуття емоції байдужості. Вибір фразеологічних засобів мотивований насамперед інтенційно-прагматичною установкою автора якнайточніше схарактеризувати актуальні події сьогодення. Проаналізовані ФО зі значенням байдужості як текстотвірний чинник медіатексту реалізують низку комунікативно-прагматичних функцій: інформаційну, номінативну, компресійну, експресивну, емоційно-оціннну. З’ясовано, що фразеологізми визначають комунікативністратегії щодо байдужого ставлення особистості чи соціуму до осіб, суспільно-політичних ситуацій, зокрема "мовного" питання, а також відображають комунікативну стратегію формування негативного образу егоїстичних осіб, у яких превалюють власні фінансові інтереси. Трансформований фразеологізм ’моя хата скраю – першим ворога зустрічаю’ в медіатексті визначає комунікативну стратегіюформування позитивного образу українців. Жаргонні фразеологізми на позначення байдужості в медійному дискурсі активізують експресивну функцію, впливають на формування думки або зміну поглядів до вже відомої ситуації. Виявлено, що найбільш частотними змінами на структурному рівні є лексичні, оскільки слова-компоненти впливають на зміну семантики ФО. При трансформації найбільш стійкою є схема-модель, за якою побудований вислів. Вона забезпечує "впізнання" традиційної ФО, викликає додаткові асоціації, реалізує різні дискурсивні сфери. З’ясовано, що оцінний елемент пейоративного значення експліцитно / імпліцитно відображено у словах-компонентах аналізованих ФО. Звернення авторів до структурно-семантичних змін узуальних фразеологізмів на позначення байдужості покликано виразити дійсність, що є актуальною сучасним реаліям і подіям.